15.08.2024.
18:23
Majmunske boginje stigle u Evropu
Od početka ove godine, samo Demokratska Republika Kongo prijavila je 15.600 slučajeva infekcije i 537 smrtnih slučajeva od posledica majmunskih boginja.
![Majmunske boginje stigle u Evropu](/data/images/2024-08-14/54167_shutterstock-2166169479_f.jpg?timestamp=1723740273)
Svetska zdravstvena organizacija (SZO) je u sredu proglasila majmunske boginje globalnom zdravstvenom krizom po drugi put u tri godine, nakon što se virus proširio iz Demokratske Republike Kongo na susedne zemlje.
Međutim, danas popodne je stigla vest o prvom slučaju majmunskih boginja van Afrike - Švedska je potvrdila da je zabeležila jedan slučaj.
Podsetimo, SZO je to ranije uradila u julu 2022. godine, kada su se majmunske boginje proširile na 116 zemalja sveta i zarazile skoro 100.000 ljudi, pre svega homoseksualnih i biseksualnih muškaraca. Bolest je tada odnela oko 200 života.
Možda vas zanima
Virus postao globalna pretnja, evo kakva je situacija u Srbiji
Svetska zdravstvena organizacija proglasila je širenje majmunskih boginja u Kongu i drugde po afričkom kontinentu za globalnu opasnost, a u Srbiji je ova bolest pod nadzorom od 2022. godine.
13:57
15.8.2024.
26 d
Oprez: Jedna vrsta mesa povećava rizik od dijabetesa tipa 2
Naučnici sa Univerziteta Harvard izdali su oštro upozorenje o crvenom mesu i pozvali javnost da smanji unos nakon objave nove studije.
8:09
15.8.2024.
27 d
Pretnja je ovog puta smrtonosnija.
Od početka ove godine, samo Demokratska Republika Kongo prijavila je 15.600 slučajeva infekcije i 537 smrtnih slučajeva. Najugroženiji su žene i deca mlađa od 15 godina, a do sada je 13 afričkih zemalja zabeležilo slučajeve infekcije. Za borbu protiv epidemije, SZO je izdvojila 1,5 miliona dolara iz svog fonda za nepredviđene situacije i poziva donatore na dodatna ulaganja.
"Otkriće i brzo širenje majmunskih boginja u istočnom delu Demokratske Republike Kongo, njeno otkriće u susednim zemljama koje ranije nisu imale slučajeve boginja majmuna i mogućnost daljeg širenja unutar Afrike i šire su veoma zabrinjavajući", rekao je dr Tedros Adhanom Gebrejesus, generalni direktor SZO.
Donosimo kratke odgovore na pitanja o ovoj zaraznoj bolesti.
Šta su majmunske boginje?
- To je bolest koju izaziva virus sličan malim boginjama. Bolest je identifikovana 1958. godine u kolonijama majmuna korišćenih za istraživanje. Prvi slučaj majmunskih boginja kod ljudi zabeležen je 1970. godine u Demokratskoj Republici Kongo. Od tada, majmunske boginje su prijavljene u brojnim zemljama Centralne i Zapadne Afrike kao što su Kamerun, Centralnoafrička Republika, Obala Slonovače, Demokratska Republika Kongo, Gabon, Liberija, Nigerija, Republika Kongo i Sijera Leone. Pojedinačni slučajevi bolesti se sporadično beleže i na Zapadu, a 2022. godine majmunske boginje su se proširile po celom svetu.
Možda vas zanima
SZO proglasila epidemiju majmunskih boginja globalnom zdravstvenom krizom
Svetska zdravstvena organizacijavproglasila je danas aktuelnu epidemiju majmunskih boginja u Africi globalnom zdravstvenom krizom.
20:38
14.8.2024.
27 d
Zarazne bolesti haraju Srbijom, a ove dve će tek buknuti: Očekuje se haos kroz dve nedelje
Stomačni virusi, prehlade, koronavirus, male boginje, grip... Sve ove zarazne bolesti vrebaju svakodnevno, ali je najveći rizik od oboljevanja u većim kolektivima poput škola i vrtića.
11:14
14.8.2024.
28 d
Koje su vrste virusa majmunskih boginja?
- Virus majmunskih boginja verovatno napada ljude vekovima, pa i milenijumima. Ali ljudi su mislili da su velike boginje jer se klinički nisu razlikovale. Epidemiju majmunskih boginja koja se proširila svetom 2022. godine izazvala je relativno blaga klada II virusa. I klada je mnogo opasnija i njena smrtnost je oko 10 procenata. Ali klad I virusa majmunskih boginja mutirao je u novi izdanak prošlog septembra: klad Ib. Mortalitet od njega je 10 odsto kod dece i oko pet odsto kod odraslih.
"To je nesumnjivo najopasniji soj majmunskih boginja do sada", rekao je za Skaj njuz prof. Žan Klod Udahemuka sa Univerziteta u Ruandi.
Koji su simptomi majmunskih boginja?
- Simptomi ove bolesti su povišena temperatura, glavobolja, bolovi u mišićima, otečeni limfni čvorovi i osećaj umora. Prati ih karakterističan osip, koji stvara plikove i kraste na koži. Vreme od izlaganja virusu do pojave simptoma je oko 10 dana, a simptomi obično traju dve do četiri nedelje. Bolest može izgledati slično vodenim boginjama. Dijagnoza se obično postavlja testiranjem uzorka uzetog iz kožnog plikova ili krasta na DNK virusa majmunskih boginja. Lečenje je simptomatsko i u većini slučajeva bolest prolazi za dve do četiri nedelje.
Postoji li vakcina protiv majmunskih boginja?
– Prema podacima Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo (HZJZ), vakcina protiv malih boginja Imvanek, koja je zasnovana na nereplicirajućem virusu vakcinije, registrovana je u Evropskoj uniji putem centralizovanog sistema. Ova vakcina je pokazala visok nivo zaštite od smrtonosne doze virusa majmunskih boginja u pretkliničkim studijama na primatima. Iako nije zvanično registrovan za prevenciju majmunskih boginja, smatra se da je veoma efikasan u zaštiti ljudi od majmunskih boginja.
Kako se dobijaju majmunske boginje?
– Ljudi se obično zaraze preko zaraženih divljih životinja u delovima zapadne i centralne Afrike. To se može desiti ugrizom ili grebanjem zaražene životinje, sečenjem njenog mesa, preko krvi i izlučevina. Majmunske boginje se takođe mogu preneti jedenjem nedovoljno kuvanog mesa zaražene životinje. Virus se ne prenosi lako između ljudi, infekcija može nastati kontaktom sa telesnim tečnostima, plikovima ili krastama zaražene osobe. Takođe je moguće zaraziti se seksualnim odnosom sa zaraženom osobom. Prema američkom CDC-u (Centar za kontrolu i prevenciju bolesti), dodirivanje odeće, posteljine ili peškira koje koristi zaražena osoba takođe može predstavljati rizik.
Kako se zaštititi od majmunskih boginja?
- Kako navode iz HZJZ, obolela osoba treba da ostane u izolaciji za vreme trajanja bolesti dok ne otpadnu kraste koje su deo osipa. Tokom izolacije, bolesna osoba treba da boravi u posebnoj prostoriji i ne sme da deli predmete sa ostalim ukućanima (npr. odeću, posteljinu, peškire, pribor za jelo, tanjire, čaše). Takođe, treba se uzdržati od seksualnih aktivnosti i bliskog fizičkog kontakta dok osip ne nestane. Posebno treba izbegavati bliski kontakt sa osobama sa oslabljenim imunološkim sistemom, malom decom, trudnicama i, kao mera predostrožnosti, kućnim ljubimcima.
Bliski kontakti obolele osobe treba da prate svoje zdravlje u periodu od 21 dan od poslednjeg kontakta sa obolelom osobom, što podrazumeva merenje telesne temperature dva puta dnevno. U slučaju pojave simptoma obavezno je javiti se nadležnom lekaru ili epidemiologu koji sprovodi zdravstveni nadzor osobe identifikovane kao bliski kontakt sa pacijentom.
Komentari 2
Pogledaj komentare Pošalji komentar