On je najavio da će elektronske usluge za prijavljivanje radnika ovom tržištu građanima postati dostupne sledeće nedelje, kao i da će portali e-uprave tri zemlje biti povezani.
Mali je objasnio da je danas počela primena Protokola o povezivanju šeme elektronske identifikacije građana Zapadnog Balkana i Protokola o sprovođenju sporazuma o uslovima za slobodan pristup tržištu rada na Zapadnom Balkanu. Ta dva protokola, podsetio je ministar Mali, potpisana su u januaru u Skoplju na Samitu lidera Zapadnog Balkana.
"Reč je o veoma važnim protokolima u okviru inicijative Otvoreni Balkan, a zahvaljujući čijoj primeni će građani Srbije, Albanije i Severne Makedonije imati mogućnost ulaska na teritoriju bilo koje strane sa važećim ličnim dokumentom o slobodnom kretanju i mogućnost zaposlenja u sve tri zemlje bez izdavanja radnih dozvola", objasnio je Siniša Mali.
Mali je napomenuo i da će elektronske usluge za prijavljivanje radnika jedinstvenom tržištu rada postati dostupne građanima sledeće nedelje, kao i da će portali e-uprave tri zemlje biti povezani.
Od uspostavljanja zajedničkog tržišta rada Srbije, Albanije i Severne Makedonije, dodao je Mali, korist će imati kako građani, tako i privreda regiona u celini, jer se proširenjem tržišta rada otvaraju veće poslovne mogućnosti i za pojedince i za kompanije.
Prema njegovim rečima, ukidanjem suvišne papirologije i procedura, građani tri zemlje potpisnice će moći lakše da nalaze bolje zaposlenje i rade, a to će doprineti većoj cirkulaciji i povezivanju ljudi u regionu.
Istovremeno, dodao je, privredni subjekti koji posluju u zemljama potpisnicama lakše će dolaziti do nedostajućeg kadra.
"Iako Srbija danas ima rekordno visoku zaposlenost od 50,5 odsto i nisku nezaposlenost od 9,1 odsto, veoma nam je važno da privučemo novu radnu snagu iz regiona, imajući u vidu naše ambicije i planove obuhvaćene programom Skok u budućnost – Srbija 2027. Zato je ovo za nas velika stvar koja će doprineti rešavanju pitanja nedostatka radne snage", rekao je Mali.
Siniša Mali je istakao i da će jedinstveno tržište rada doprineti daljem rastu građevinske industrije, turističkog i ugostiteljskog sektora, sektoru informaciono-komunikacionih tehnologija.
Kako je naglasio ministar Mali, podržavamo i aktivnosti na stvaranju uslova za slobodnu trgovinu i pojačano investiciono ulaganje, a Srbija je poslednjih godina apsolutni lider u regionu Zapadnog Balkana i obara sve rekorde kada je reč o privlačenju stranih direktnih investicija.
"U 2023. godini smo privukli rekordnih 4,5 milijardi evra stranih direktnih investicija. Takođe, naša zemlja je prva po nivou stranih direktnih investicija na zapadnom Balkanu i u periodu od tri godine imamo oko 60 odsto ukupnih investicija u taj region", naveo je Mali.
Siniša Mali je podsetio da je uspostavljanje jedinstvenog tržišta rada rezultat inicijative "Otvoreni Balkan", koju je, rukovodeći se politikom unapređenja ekonomske saradnje, pokrenuo predsednik Srbije Aleksandar Vučić, upravo kako bi se olakšalo kretanje ljudi, robe, usluga i kapitala.
"Smisao inicijative Otvoreni Balkan je od samog početka produbljivanje zajedničkog regionalnog tržišta kroz realizaciju različitih mera koje će doneti, pre svega, brze, konkretne i jasne rezultate koji će biti vidljivi našim građanima i kompanijama, i koje će doprineti razvoju naših ekonomija. Takođe, veoma je važno da kroz implementaciju inicijative Otvoreni Balkan, stvorimo nove prilike za mlade ljude, da žive i rade u regionu, da ostanu ovde i da rade na daljem napretku naših ekonomija", rekao je Mali.
On je naglasio i da je uspostavljanje jedinstvenog tržišta rada samo jedna od prednosti inicijative "Otvoreni Balkan", u okviru koje su, podsetio je, uspostavljene brze trake na graničnim prelazima radi olakšavanja poslovanja privredi i ubrzanja protoka roba, kako kamioni ne bi satima čekali na granicama, već da se sve potrebne procedure sprovode brzo i efikasno.
Ministar finansija je zaključio da nam je danas više nego ikada potrebna regionalna saradnja u svim oblastima, što će doprineti ekonomskom razvoju i daljem poboljšanju kvaliteta života građana.
Ovo je arhivirana verzija originalne stranice. Izvinjavamo se ukoliko, usled tehničkih ograničenja,
stranica i njen sadržaj ne odgovaraju originalnoj verziji.
Komentari 5
Pogledaj komentare