Naime, od polovine januara kamata će biti manja od 0,5 do jedan procentni poen, u zavisnosti od vremena oročenja.
Štednja u dinarima iz meseca u mesec beleži rast i štediše produžavaju rokove oročenja, čak i preko pet godina. Tako je do novembra prošle godine, prema podacima Narodne banke Srbije, u banke položeno 49,5 milijardi dinara, što je za milijardu više nego šest meseci ranije, a tri puta više nego pre tri godine, pišu
Večernje novosti. I dalje su najveća oročenja od skoro 18,5 milijardi dinara na godinu dana, ali je na 60 meseci stavljeno 3,28 milijardi dinara, a 807 miliona dinara građani su oročili na rok duži od pet godina.
Glavni razlog za sve veće uloge u domaćoj valuti je kamata od oko pet odsto na depozite položene na 24 i 36 meseci, dok se na pet i više godina može dobiti i veća kamata, ali to je već stvar dogovora sa bankama. Na rokove duže od 60 meseci odlučuju se građani sa većim iznosima koji su spremni da zarade, jer je inflacija niska, a kamata bila primamljiva.
“Banke imaju i previše novca, tako da nam je štednja postala samo trošak. Zato sve više smanjujemo kamate i na deviznu, a sada i na uloge u domaćoj valuti. Ne verujem da će dovesti do podizanja depozita, jer je građanima najsigurnije da svoju ušteđevinu čuvaju u bankama, a uvek mogu da je podignu, ako im je potrebna, bez penala, iako je oročena”, kažu u jednoj stranoj banci.
Od 16. januara štednja po viđenju u dinarima biće umesto dva odsto pola procenta manja, a neke banke je neće uopšte plaćati, na tri meseca je sa tri odsto umanjena na dva odsto. Oni koji su oročili na pola godine po kamati od 3,5 odsto, ubuduće će dobijati 2,5 odsto.
Za uloge položene na 12 meseci koji su imali kamatu od 4,5 odsto, sada će banke plaćati 3,5 odsto. Oni koji su oročili na 36 meseci sa kamatom od pet odsto, od polovine januara dobijaće procenat manje.
Ovo je arhivirana verzija originalne stranice. Izvinjavamo se ukoliko, usled tehničkih ograničenja,
stranica i njen sadržaj ne odgovaraju originalnoj verziji.
Komentari 67
Pogledaj komentare